Ambasada Rusiei în Moldova este una din acele clădiri tipice arhitecturii anilor ’90, având ferestre cu geamuri reflectorizante. Se află pe Bulevardul Ştefan cel Mare, principala arteră a Chişinăului, la câteva sute de metri de clădirile Preşedinţiei, Parlamentului şi ale mai multor ministere. Doar că din stradă nu se vede acoperișul și cu atât mai puțin cele 28 de antene, a căror existență tocmai a fost dezvăluită de o anchetă jurnalistică, scrie LIBERATION, potrivit RADOR.
Potrivit site-ului rus de investigații The Insider și canalului moldovenesc Jurnal TV, aceste antene echipate pentru frecvență înaltă, foarte înaltă și ultra-înaltă pot fi folosite pentru interceptarea convorbirilor telefonice, a datelor wi-fi și a comunicațiilor la distanță. Ambasadele Rusiei în Europa și-au creat o specialitate din instalarea antenelor parabolice pe acoperișurile lor. Am observat 3 la Paris, 8 la Berlin și 17 la Bruxelles, la sedii ale UE și NATO, care dețineau până acum recordul de pe continent. Cele 28 de antene reperate la Chișinău, o mică capitală de doar 500.000 de locuitori, sunt un semn al importanței operațiunilor de spionaj care se desfășoară acolo. De la obținerea independenței, după destrămarea URSS în 1991, țara a trebuit să facă față unei puternice influențe rusești. Dar, încetul cu încetul, Moldova ripostează. De la alegerea în 2020 a președintelui pro-european Maia Sandu, și cu atât mai mult de la invadarea Ucrainei în 2022, guvernul a denunțat mai multe încercări de destabilizare orchestrate de Moscova.
Spioni pe acoperiș
„De ani de zile, chiar de decenii, am fost ținta activităților rusești ostile. Unele dintre ele au fost realizate prin intermediul ambasadei”, a declarat ministrul de externe Nicu Popescu. Guvernul a decis de această dată să reacționeze prin impunerea unei reduceri drastice a corpului diplomatic rus. De la 87 de angajați, inclusiv 52 de diplomați acreditați – un număr extrem de mare pentru o țară de 2,6 milioane de locuitori – ambasada va trebui să ajungă la 25 de angajați până pe 15 august.
Citeşte şi: De ce își depozitează Republica Moldova rezerve de gaz în Ucraina – Stiripesurse.md
Chișinăul nu vizează întâmplător personalul diplomatic. Insider a reușit să identifice câțiva membri ai serviciilor de informații ruse printre bărbații reperați pe acoperișul ambasadei manipulând antenele. Unul dintre ei, fotografiat pe 14 mai în vârful clădirii, este Pavel Iakunin. Membru al Direcției Generale de Informații (GRU), este și absolvent al Institutului Militar de Radioelectronică Cerepoveț. „În cadrul ambasadei, Iakunin joacă un rol discret ca atașat militar și doar câțiva persoane din interior știu că el este responsabil cu supravegherea canalelor de comunicare conectate la sediul GRU”, scrie site-ul.
Hacking de date confidențiale
În total, 23 de oameni ai Serviciului de Informații Externe (SVR) au fost reperați pe acoperiș, alături de mai mulți reprezentanți ai GRU. Soțiile lor ar fi și ele implicate. Potrivit unui membru al corpului polițiștilor de frontieră, rămas anonim, soțiile acestor ofițeri de informații călătoresc regulat de la Chișinău la Moscova, cu cinci sau șase hard disk-uri în poșetă. „Credem că sunt folosite ca transportatori, pentru a transporta dosare grele. Din păcate, din cauza imunității lor diplomatice, nu le putem percheziționa”, explică el.
Citeşte şi: Starea de urgență în Republica Moldova a fost prelungită pentru alte 60 de zile – Stiripesurse.md
Membrii SVR sunt bănuiți că ar fi efectuat un atentat informatic major împotriva Președinției și Ministerului Afacerilor Externe în luna mai, chiar înainte ca summitul Comunității Politice Europene să aibă loc la Chișinău. Securitatea a numeroase comunicații și documente confidențiale ar fi fost compromisă în timpul atacului, atac despre care se spune că ar avea 95% asemănări cu cele efectuate anterior de grupul ATP29, mai cunoscut sub numele de Cozy Bear.
Ambasada Rusiei și Moscova au negat toate acuzațiile. Pentru ambasadorul Oleg Vasnețov, antenele de pe acoperișul clădirii sunt menite doar „să compenseze infrastructura slabă de telecomunicații” a Republicii Moldova. Într-o țară cu o rețea de internet care este în medie mai rapidă decât cea a Franței sau a Statelor Unite, era într-adevăr o problemă.