Şeful diplomaţiei americane Antony Blinken acuză Iranul de faptul că a livrat rachete Rusiei cu care să efectueze atacuri în Ucraina ”în săptămânile viitoare” şi anunţă că urmează să efectueze săptămâna aceasta o vizită la Kiev împreună cu omologul său britanic David Lammy, relatează AFP.
”Rusia a primit livrări de rachete balistice şi probabil le va folosi în săptămânile viitoare în Ucraina împotriva ucrainenilor”, a acuzat marţi, într-o conferinţă de presă la Londra, secretarul de Stat american, potrivit stiripesurse.
Citește și: Crește nemulțumirea rușilor. Putin nu a mai fost așa de puțin popular de la mobilizarea parțială din 2022
El a anunţat că Statele Unite şi partenerii lor vor impune, în mod iminent, noi sancţiuni Teheranului şi mai ales companiei aeriene naţionale iraniene Iran Air.
Blinken a acuzat că zeci de militari ruşi s-au antrenat în Iran să folosească rachetele balistice de tip Fath-360, care au rază de acţiune de 120 de kilometri.
”Noi am avertizat Iranul – în privat – că această măsură va constitui o escaladare spectaculoasă”, a declarat el.
Luni, Uniunea Europeană (UE) a dat asigurări că Occidentul dispune de ”informaţii credibile” cu privire la livrări de rachete balistice iraniene Rusiei.
”Noul preşedinte şi ministrul de Interne iranieni au declarat în mai multe rânduri că vor să restabilească dialogul cu Europa. Ei vor să obţină o relaxare a sancţiunilor. Acţiuni destabilizatoare ca aceasta vor acea exact efectul contrar”, a avertizat Blinken.
Secretarul de Stat american urmează să efectueze împreună cu ministrul britanic de Externe David Lammy o vizită în Ucraina ”săptămâna aceasta”.
”Noi suntem aliaţii cei mai apropiaţi. Sunt, aşadar, încântat să călătorim împreună, demonstrându-ne astfel angajamentul faţă de Ucraina”, a declarat Lammy.
”EXTREM DE” ALINIAŢI
Vizita lui Antony Blinken o precedă pe cea la Casa Albă, vineri, a premierului britanic Keir Starmer.
Aceasta este cea de a doua vizită la Washington a premierului laburist de la instalarea sa la putere, la începutul lui iulie, după 14 ani de putere conservatoare.
”Relaţia specială” dintre Statele Unite şi regatul Unit a continuat dincolo de clivajele de partid, însă democraţii sunt în mod istoric consideraţi mai apropiaţi de Partidul Laburist de cât de Partidul Conservator.
Însă, pentru Keir Starmer, o aliniere totală cu democraţii s-ar putea dovedi riscantă cu două luni înainte de alegerile americane.
Kamala Harris a mobilizat tabăra democrată după ce a intrat tardiv în campanie în locul lui Joe Biden, însă rămâne cot la cot cu candidatul republican Donald Trump.
Keir Starmer a anunţat în mai multe rânduri că va menţine poziţia predecesotului său conservator, care susţinea ferm Ucraina împotriva Rusiei. Londra este unul dintre cei mai importanţi susţinători ai Kievului.
Regatul Unit a anunţat vineri că va furniza 650 de sisteme de rachetă Ucrainei, ca ajutor în vederea unei consolidări a apărării aeriene ucrainene, în urma unor critici ale preşedintelui Volodimir Zelenski cu privire la ritmul şivrării de ajutoare militare Kievului.
Împreună cu Statele Unite, ”suntem angajaţi să ne consolidăm alianţa”, declara luni seara David Lammy. ”Într-o lume mai instabilă şi mai puţin sigură, este în continuare important să să fim naţiuni extrem de aliniate”.
Keir Starmer a adoptat însă o poziţie mai dură decât conservatorii britanici împotriva israelului.
Săptămâna trecută, Guvernul laburist a anunţat suprimarea a aprocimativ 30 de licenţe de export de armament către Israel, dintr-un total de 350, apreciind că există ”un risc” ca ele să fie folosite în încălcarea dreptului internaţional în Războiul din Fâşia Gaza.
Statele Unite au refuzat să critice această decizie a Regatului Unit şi au subliniat că aliatul lor dispune de propriile proceduri de evaluare, în pofida faptului că Departamentul de Stat a conchis că nu există niciun motiv de restrângere a armamentului.
Citește și: Vladimir Zelenski: Ucraina are ”nevoie de o nouă energie” după doi ani şi jumătate de război cu Rusia
Guvernul laburist a abandonat un proiect iniţait de conservatori în vederea contestării cererii de emitere a unui mandat de arestare internţaional pe numele premierului israelian Benjamin Netanyahu de către Curtea Penală Internţaională (CPI).
Washingtonul – care nu este membru al CPI – a condamnat această cerere.