Sâmbătă, în cursul uneia dintre rarele sale apariții publice alături de omologul său britanic, directorul CIA, William J. Burns, a declarat că incursiunea armatei din Ucraina în Rusia a provocat noi îngrijorări elitelor de la Moscova, legate de direcția unui război care este pe cale să intre în cel de-al treilea an de desfășurare, scrie THE WASHINGTON POST, potrivit stiripesurse.ro.
Ocupația Ucrainei într-o regiune din Kursk a ridicat într-adevăr semne de întrebare în răndul elitelor ruse – „încotro se îndrreaptă toate astea?” – a declarat Burns la o conferință organizată la Londra, el făcând aluzie la niște informații anterior nedezvăluite cu privire la reacțiile semnalate în capitala rusă. El a calificat operațiunea-surpriză a armatei ucrainene drept un „succes tactic important”, care a dezvăluit aspectele vulnerabile ale Rusiei, dar care nu pare menită să grăbească sfârșitul războiului.
Potrivit oficialilor, declarațiile au survenit la sfârșitul săptămânii, cu ocazia unor festivități organizate la Londra, când, pentru prima oară în istoria CIA și a Serviciului de Informații Secrete din Marea Britanie – cunoscut sub inițialele MI6 – directorii celor două birouri au vorbit în public.
Citeşte şi: NATO condamnă încălcarea spaţiului aerian al României de către drone ruseşti – Stiripesurse.md
Burns și șeful MI6, Richard Moore, au mai discutat și despre greutățile întâmpinate în asigurarea unui armistițiu în Gaza, despre eforturile continue ale celor două birouri de a obține informații legate de China și despre calculele Iranului, având în vedere că această țară prezintă două pericole: un sprijin militar continuu acordat Rusiei și atacuri-ripostă împotriva Israelului.
Apariția lor împreună, la un eveniment organizat de ziarul Financial Times, a fost menită să evidențieze forța parteneriatului dintre SUA și Regatul Unit într-un moment care, potrivit declarațiilor lui Burns, prezintă cele mai complicate probleme de securitate dintr-o carieră de 40 de ani.
Căteva dintre cele mai categorice declarații ale lor s-au referit la Rusia. La un moment dat, Moore a spus că „serviciile de informații ale Rusiei au devenit ceva mai sălbatice” în eforturile lor de a organiza în Europa niște operațiuni de sabotaj menite să submineze sprijinul occidental acordat Ucrainei.
Pe deoparte, Moore s-a referit la numărul tot mai mare de asasini și de acoliți pe care Rusia îi folosește în atacuri din țări europene. Într-unul din astfel de cazuri, anul acesta, un depozit din Londra al unei firme ucrainene a fost incendiat.
Săptămâna aceasta, oficialii americani au acuzat Rusia că se amestecă în actualele alegeri prezidențiale și au pus sub acuzare o serie de indivizi care au investit milioane de dolari într-o operațiune de dezinformare menită să sprijine candidatura fostului președinte Donald Trump, subminând totodată sprijinul față de Ucraina și destabilizând democrația americană.
Burns și Moore au subliniat sprijinul continuu acordat Ucrainei de birourile lor, precum și exactitatea avertismentelor lor din 2021, referitoare la intențiile Rusiei de a invada fostul stat sovietic.
Moore a spus că intrarea în Kursk a fost „un demers care demonstrează îndrăzneala și vitejia ucrainenilor… din dorința lor de a schimba regulile jocului”.
Totuși. șefii spionajului au spus că nu este clar cât de mult va mai putea Ucraina să controleze teritoriul cucerit, iar operațiunea nu și-a atins unul dintre principaleele sale obiective, respectiv, acela de a sili Rusia să-și retragă trupele din actualul atac îndreptat asupra orașelor din estul Ucrainei.
Burns a spus că, în pofida încordării manifestate în rândul elitelor ruse, „astăzi, nu văd nicio dovadă din care ar reieși că puterea lui Putin slăbește”.
Deși întrevederea lor a fost dominată de discuții pe tema celor două războaie în curs, atât Burns, cât și Moore au calificat China drept “principala problemă geopolitică și în materie de informații din secolul XXI”, o problemă care a dus la o imensă reorientare a resurselor în materie de informații.
Burns a spus că, în ultimii ani, CIA și-a triplat fondurile destinate misiunilor din China ale biroului, iar acum se gândește să-și sporeaască cu peste 20% bugetul total al instituției – o cifră exactă care însă rămâne secretă. Referindu-se la liderul chinez, Xi Jinping, Moore a spus că este cel mai puternic șef de stat chinez de după Mao, iar Beijingul este un rival mondial „care ne contestă interesele, ne contestă principiile”.
Înaintea apariției lor la evenimentul de ieri după-amiază, Burns și Moore au publicat un articol în Financial Times, în care afirmă că amândoi au apelat la o serie de canale de informații prin care „să pledeze în mod susținut pentru reținere și pentru o dezescaladare” a situațiai din Gaza și din Orientul Mijlociu.
Cei doi au pledat pentru un armistițiu „prin care să se pună capăt suferințelor și pierderilor grele de vieți din rândul civililor paleestinieni și care să ducă la întoarcerea acasă a ostaticilor după 11 luni de groaznică recluziune”.
Burns, care a jucat un rol important în tratativele din Orientul Mijlociu din partea Administrațieei Biden, a semnalat un progres în negocierile pe tema încetării focului. Termenii acordului sunt stabiliți în proporție „de 90%”, a spus el, înainte de a preciza că „restul de 10%” se dovedește cel mai greu de obținut.
El a dat de înțeles că operațiunile armatei israeliene au redus în mod serios capacitatea militară a organizației Hamas, dar, având în vedere că Hamas este „deopotrivă o organizație și o idee”, distrugerea sa totală este „un obiectiv foarte greu de atins”.